Les energies tradicionals, les renovables i la tecnologia: un trinomi que pot coexistir
La tecnologia blockchain i les criptomonedes poden generar sinergies i oferir noves solucions en l'ús i la interacció de les energies renovables amb les fòssils
L'anomenada transició energètica aspira a una economia basada en emissions netes zero en la qual es promoguin les energies renovables i les polítiques de descarbonització. Però la realitat és que l'economia, i la vida en general, està plena de trade-offs més que de solucions senzilles. A més, el problema dista molt d'estar clarament definit.
Els sistemes de producció i consum d'energia basats en combustibles fòssils podran (o no) evolucionar cap a fonts d'energia renovable. Aquesta transició, si es produeix, requerirà quantitats significatives de metalls crítics que provocaran un augment del consum mundial d'aquests metalls. Actualment, l'ús d'energies fòssils suposa el 80% de la demanda actual d'energia a escala mundial. La convivència i l'aprofitament de tots dos tipus d'energia, tradicional i renovable, i la inclusió de noves tecnologies com la blockchain, que poden fomentar una certa circularitat econòmica, són elements rellevants en aquesta potencial transició energètica.
L'ús d'energies fòssils suposa el 80% de la demanda actual d'energia a escala mundial
El bitcoin i la seva tecnologia subjacent, la blockchain, estan guanyant terreny en el món financer. Diversos treballs han estudiat el comportament, la volatilitat i les propietats de refugi del bitcoin, juntament amb altres actius com l'or o el petroli. En general, troben proves de la seva interconnexió derivada de l'ús intensiu d'energia. A més, l'evidència empírica sembla suggerir que el bitcoin augmenta la capacitat i la penetració de les energies renovables, tot i que paradoxalment podria augmentar lleugerament les emissions de CO2 (un altre trade-off!).
La tecnologia blockchain com a accelerador de la sinergia entre energies renovables i fòssils
La tecnologia blockchain i les criptomonedes poden generar sinergies i oferir noves solucions en l'ús i la interacció de les energies renovables amb les fòssils. Per exemple, amb la tecnologia blockchain les empreses poden accedir, de manera exhaustiva i transparent, a dades precises relacionades amb les reduccions d'emissions, aconseguides a través de les seves inversions en permisos d'emissió. Això és d'una gran ajuda per estimar l'evolució en la reducció del seu impacte ambiental.
Un altre cas que mereix una menció especial és el de Tecpetrol, a l'Argentina, filial del conglomerat Grupo Techint, amb focus en energies tradicionals com el petroli i el gas. Amb una producció diària d'uns 170.000 barrils de petroli i cobrint el 13% de les necessitats de gas de l'Argentina, l'empresa ha estat implementant la seva pròpia estratègia de criptoenergia des de finals de 2023, coneguda com a digital mitigation of venting and flaring. Es tracta aquí de redirigir el gas alliberat durant la producció i extracció de petroli —que no serà "ventejat" per limitacions reguladores— cap a la criptomineria (que consumeix molta energia), permetent alhora una major producció de petroli i un augment en l'eficiència. En un assaig experimental, Tecpetrol va aconseguir un augment del 500% en la producció de petroli i una reducció de l'11% en l'empremta de CO2, que resulten dels processos de ventet i cremada de gas.
Els exemples de sinergies entre energies renovables i blockchain comencen a guanyar tracció
Els exemples de sinergies entre energies renovables i blockchain comencen a guanyar tracció. Greenidge Generation Holdings Inc. i Aspen Creek Digital Corporation, per exemple, estan avançant en la mineria sostenible de bitcoins utilitzant fonts d'energia baixes en carboni. CleanSpark Inc. opera una instal·lació minera de bitcoins alimentada per energia solar i altres energies renovables, i dona suport a la infraestructura d'energia neta mitjançant la compra de crèdits d'energia renovable d'alta qualitat. Soluna Holdings aprofita el poder de la informàtica per accelerar l'ús d'energies renovables, comprant cada megawatt sobrant per utilitzar-lo en processos informàtics intensius orientats a la mineria de criptomonedes o el machine learning.
Resumint, la tecnologia blockchain, la seva aplicació (bitcoin) i el seu ús extensiu poden augmentar la capacitat d'energia d'un país i generar una circularitat en l'ús d'energies fòssils. Aquest descobriment destaca la interconnexió entre les criptomonedes, els metalls de transició energètica i l'economia global.
Una bona oportunitat per als països orientats a la mineria
En aquest context de transició, el paper dels metalls de transició energètica, com el coure i el liti, adquireix una importància crucial, especialment en països amb una forta dependència de la indústria minera. Diverses anàlisis centrades en el període de la covid-19 (any 2020) suggereixen una connexió entre el petroli i els principals metalls de transició com el coure i el liti. Aquesta necessitat creixent dels metalls crítics obre un nou panorama per a aquells països amb reserves abundants i orientats a la mineria, que podrien convertir-se en actors rellevants (com ara Xile, Argentina, Austràlia o Perú). Si el futur resulta intensiu en energies renovables, es necessitaran quantitats significatives de coure i liti per satisfer el desplegament d'energies netes i l'electromobilitat.
La transició no implica un antagonisme entre les energies renovables i les tradicionals, sinó més aviat una coexistència
D'altra banda, els inversors podran diversificar el risc de les matèries primeres tradicionals com el petroli o els metalls preciosos, invertint en noves fonts d'energia i el bitcoin. D'aquesta manera, podran reduir el risc i la volatilitat de les seves carteres i augmentar l'eficiència econòmica.
Finalment, el preu d'aquests metalls podria disparar-se, el que augmentaria la competitivitat dels països productors. En les seves mans estaria aprofitar els beneficis econòmics d'aquesta possible transició energètica. És important recordar, però, que la transició no implica un antagonisme entre les energies renovables i les tradicionals, sinó més aviat una coexistència i, encara més, una sinergia positiva i de competència entre elles.
Agnese, P.; Ríos, F., (2024), "Spillover effects of energy transition metals in Chile", Energy economics, vol. 134, ISSN: 0140-9883