Premiant la tecnologia del futur
El Parc de Recerca de la UAB selecciona les millors idees tecnològiques per dibuixar el futur més proper
A la recerca dels projectes del futur
El programa ha arribat a la seva tercera edició amb l'objectiu d'apropar els resultats de la investigació al mercat, és a dir, que aquelles idees brillants que realment tenen perspectiva de futur trobin els partners necessaris per a fer-la realitat. "Cada edició proposa una temàtica als participants que venen de grups d'investigació o són estudiants de doctorat per treballar sobre temàtiques que normalment han estat proposades per les empreses patrocinadores", explica el director del Parc de Recerca UAB, Buenaventura Guamis.
El projecte guanyador es busca a través de set setmanes de sessions, on es perfilen els resultats del procés d'investigació i les capacitats en la resolució de reptes que presenten les empreses impulsores del programa. "Aquestes solucions poden donar lloc a unes patents que es liciten o a la constitució d'empreses a partir dels investigadors que tenen caràcter emprenedor i poden desenvolupar iniciatives empresarials", afegeix Guamis.
En aquesta tercera edició s'hi han inscrit unes 50 persones que s'han sotmès a un jurat que ha valorat els projectes en base a criteris com la presentació de cara a l'empresa, el grau d'aproximació a les característiques del mercat, l'existència d'un pla d'explotació o el seu desenvolupament.
AEInnova, aprofitant l'escalfament industrial
El projecte guanyador és AEInnova, un sistema de microelectrònica per recuperar l'escalfor industrial que es perd i transformar-la en energia elèctrica. "Es tracta d'una tecnologia que permet capturar la calor residual, la que no s'aprofita, cosa que suposa desprendre's d'una quantitat de diners i energia i que contribueix en l'escalfament global", explica Guamis.
Es tracta d'una idea que han desenvolupat els investigadors Raúl Aragonés, Carles Ferrer, Roger Malet, Joan Oliver, José Antonio Molina i Roger Nicolás. Es tracta d'una colla d'investigadors del Departament de Microelectrònica de la UAB, que han desenvolupat el sistema.
El grup venia de guanyar altres cursos, com el d'Emprendedor XXI d'Esade. "Anàvem peix en l'àrea de negoci i només teníem un màster d'Esade, no teníem ni idea d'altres aspectes, per això vam decidir participar en el Programa de Generació d'Idees, i això ens va donar pas a pensar amb visió de negoci, com a equip i en un pla de negoci", assenyala Raúl Aragonès.
El seu interès es va centrar en la recol·lecció energètica, que s'ha convertit en una gran aposta del segle XXI i on s'espera una gran facturació en les properes dècades. A partir d'aquí van trobar el gran desaprofitament que hi ha en la calor que es genera en la indústria: "A nivell europeu s'emeten uns 140 terawats d'energia a l'atmosfera, cosa que suposa uns 2.100 milions d'euros cada hora, una energia que generen 30 centrals nuclears", explica Aragonès.
El projecte es basa en l'experiència d'un sistema de xips integrat amb bateries de liti que incorpora un circuit programable, tot de mida petita i a preu econòmic. Van fer les proves corresponents i van veure que la tecnologia era compatible amb un sistema de cel·les que permetien que la calor no es perdés.
"Si les associem entre elles amb un condensador de resistències, l'energia que crea una la cruspeix les altres, però amb aquest sistema cada una de les cel·les ara pot no interactuar amb les veïnes, i obtenim molta potencia, vam fer les proves i tot va encaixar", explica Aragonès.
El creixement del projecte
El projecte resultant s'ha inscrit en la Fundació Repsol per fer l'evolució tecnològica, i al maig van quedar finalistes i guanyadors a nivell internacional. Paral·lelament, l'empresa KIC InnoEnergy va apostar pel seu producte i va aportar una suma de 100.000 euros després de passar per validacions tecnològiques d'auditors propis, i finalment a l'agost van decidir entrar com a socis de l'empresa.
"Aquesta tecnologia ens permetria en temperatures a partir de 60 a 200º C recuperar el 20% de la calor residual", explica Aragonès. La previsió és que en el primer trimestre de l'any que ves es desenvolupi el prototip i es pugui testar en les instal·lacions de Repsol en la petroquímica de Tarragona i de Ciments Molins, es demostri la seva viabilitat i que en el primer trimestre de 2016 el producte pugui irrompre en el mercat.
Incentivant el futur
El primer premi està dotat amb 2.500 euros en metàl·lic, i està complementat amb un programa d'assessoria a càrrec de KIC InnoEnergy i sis mesos d'incubació a l'edifici Eureka, ubicat al campus de la UAB de Bellaterra. A més, el segon premi també disposa de tres mesos a l'edifici i una suma de 1.500 euros, mentre que el tercer projecte està premiat amb 1.000 euros.
El segon premi ha estat atorgat al projecte Blue Human Photonics, que centra els seus esforços en la gestió intel·ligent i mitjançant control Smart Bluetooth de la il·luminació LED. L'equip que està al darrere d'aquest projecte està format pels estudiants Juan de Dios Sirvent, Jun Lian, Alfonso Martínez i els professors del Grup d'Òptica de la UAB Jordi Mompart i Todor Kirilov. Blue Human Photonics han dissenyat un controlador universal Smart Bluetooth, que tan sols costa cinc euros, té un consum 1.000 vegades menor que un controlador WiFi i permet alimentació autònoma.
Els guanyadors del tercer premi han estat els investigadors Naroa Uria, Óscar Castillo, Francesc Xavier Muñoz del grup BioMEMs de l'Institut de Microelectrònica de Barcelona. El seu projecte, batejat amb el nom d'OnaSensLife, es basa en un sistema de detecció de legionel·la ràpid, eficaç, portable i molt fàcil d'usar, que integra tots els processos de tractament i mesura de la mostra en un sol dispositiu.