![Els tres fundadors de la startup Aldoratech | Cedida Els tres fundadors de la startup Aldoratech | Cedida](https://www.viaempresa.cat/uploads/s1/26/89/38/05/aldoratech.jpeg)
Fa una mica més de tres anys i amb el propòsit de resoldre les ineficiències logístiques en entorns urbans i rurals, Aldoratech va començar a investigar la fórmula per crear nous serveis o millorar-ne els que ja existien. Posant el focus en la utilització dels drons amb tecnologia pròpia per integrar els serveis de transport aeri per a l’última milla, un primer resultat el van tenir el maig de 2023, quan van entregar unes mostres biològiques de sang a l’Hospital d’Olot en un dron no tripulat que va recórrer 1,7 kilòmetres, la distància que separa el Centre d’Atenció Primària de la localitat i el complex sanitari. Aquest exemple serveix com a base per explicar la tasca que desenvolupa Aldoratech: el transport aeri, amb tecnologia dissenyada i fabricada per la mateixa startup, emprant drons, el que impulsa nous models per descongestionar les operacions del sector logístic, oferint una reducció de costos, alhora que s’obren mercats més personalitzats i amb un increment de la qualitat de les entregues.
En el cas del vol fins a l’Hospital d’Olot, el cofundador i CEO d’Aldoratech, Eduard Gómez, explica que “vam aconseguir reduir el temps de trajecte un 40% i les emissions de CO2 en més d’un 80% en relació amb les quals tindria una furgoneta”. A més, “vam demostrar que el material transportat, en aquest cas les mostres biològiques, no només no patien cap degradació, sinó que es mantenien en un estat millor que si el trajecte hagués sigut terrestre”.
Més enllà d’aquest cas, Aldoratech defensa la necessitat de reduir les bretxes socials en qualsevol classe d’entorn. Per això, l’actuació a l’Hospital d’Olot va inspirar un projecte de la Generalitat de Catalunya, anomenat Integració de Drons a l’Entorn de Salut. En aquest, els drons es conceben com una eina per a “transformar la prestació de serveis mèdics, aconseguint superar els obstacles logístics i proporcionant solucions innovadores per a l’atenció sanitària”.
"La participació al Logistics Incubator 4.0 ens permet entendre millor el teixit logístic, tenir contacte amb grans operadors i preveure les seves necessitats actuals i la tecnologia del futur”
Entendre el teixit logístic
Gómez recorda que des de l’any 2023, la normativa europea permet el transport amb drons. És en aquest context “on vam explorar la possibilitat de desenvolupar les aeronaus en contextos controlats, ja que fins a aquell moment, la legislació només estava pensada per a naus tripulades”. Tot i que els operadors comercials ja poden oferir els seus serveis, la normativa no preveu que sigui una activitat continuada com a mínim fins al 2025.
Fruit d’aquesta necessitat de diversificació, “una vegada constatat que viure de la flota de drons delivery encara no és viable econòmicament, vam considerar que havíem de penetrar en el sector logístic”. Gómez assenyala que aquí s’inscriu la presència d’Aldoratech al Logistics Incubator 4.0, la incubadora logística del Consorci de la Zona Franca de Barcelona (CZFB). “Aquesta participació ens permet entendre millor el teixit logístic, tenir contacte amb grans operadors i preveure les seves necessitats actuals i la tecnologia del futur”. Aldoratech, a més dels serveis d’operatives per emergències o el de paqueteria, veu un valor competitiu i un factor positiu “estar en primera línia d’un ecosistema logístic, el què ens dóna una informació de la qual no disposen altres empreses”.
Aeronaus de llarga distància
A través d’una subvenció de l’Institut per a la Diversificació i Estalvi de l'Energia (IDAE) per a projectes pioners d'hidrogen renovable, amb viabilitat comercial, per a la seva producció i consum local en sectors de difícil descarbonització, com la indústria o el transport pesat, Aldoratech està assajant a l’aeroport de Lleida-Alguaire el disseny i la fabricació d’aeronaus de llarga distància, amb una autonomia de vol d’entre 350 i 400 kilòmetres, propulsades per hidrogen, indicades per l’accés a zones muntanyoses.
“Som capaços de dissenyar i produir drons amb tecnologies additives i impressió 3D. Aquests els fem amb un sistema de fabricació modular, de forma que es puguin substituir determinades peces sense necessitat d’haver-les de canviar totes”. Aquest mètode, afegeix Gómez, el CEO d’Aldoratech, es troba en procés de revisió per a la tramitació d’una patent. “És un actiu de la nostra companyia que es pot aplicar fins i tot per a la mobilitat personal o terrestre”.
Aldoratech va rebre el reconeixement al millor projecte logístic impulsat per joves de menys de 30 anys en el marc dels Premis SIL
Per detallar l’esperit innovador d’Aldoratech, Gómez comenta que “el nostre vessant d’R+D no s’atura en cap moment, perseguint constantment que els costos de manteniment de les aeronaus siguin més baixos perquè som una empresa viva i amb una mirada àmplia”. De fet, la firma investiga noves tècniques de fabricació. Aldoratech, que té una plantilla de set persones, disposa d’una seu a Sabadell, el centre del Logistics Incubator 4.0, una zona experimental, i un petit espai per portar a terme proves de vol a Alguaire. La startup va facturar 50.000 euros l’any 2022, caient aquesta l’any passat. Malgrat això, els compromisos ja formalitzats amb diverses empreses amb les quals s’han tancat acords comercials d’aeronaus dissenyades i produïdes per Aldoratech, fan preveure que les vendes enguany superin els 300.000 euros.
En la darrera edició del Saló Internacional de la Logística (SIL), Aldoratech va rebre el reconeixement al millor projecte logístic impulsat per joves de menys de 30 anys en el marc dels Premis SIL. Atès que l’evolució de la firma depèn de l’avenç de la normativa i de la predisposició de certs actors polítics, “una de les nostres accions se centra a diversificar els serveis, apostant pel disseny, la fabricació i la comercialització dels drons”. D’aquesta visió transversal, sustentada en l’objectiu d’equilibrar el territori, el posicionament d’Aldoratech combina projectes com el dels drons propulsats per hidrogen, que es troba a l’espera de permisos i transposicions de directives europees, i la venda de dispositius per a altres empreses.